Український народний дім у Львові: чим жила та що колекціонувала інтелігенція XIX ст.
Цікаві факти та унікальні експонати історичної будівлі
![Український народний дім у Львові: чим жила та що колекціонувала інтелігенція XIX ст. Український народний дім у Львові: чим жила та що колекціонувала інтелігенція XIX ст.](https://zaxid.net/resources/photos/news/202407/1590235.jpg?20240727155100&fit=cover&w=755&h=425&q=10)
У період Австро-Угорської імперії, коли українці виборювали своє право на власну ідентичність, створення культурних інституцій було тією можливістю зберегти і популяризувати рідну культуру, історію та спадщину. Народні доми по всій Галичині виконували саме таку місію. Інтелігенція там мала умови для розвитку і творчості. У Львові народний дім заснували у 1849 році і це був один з найперших і найважливіших закладів, який відіграв дуже важливу роль у розвитку освіти, науки, культури та музейництва. У Львівському історичному музеї на площі Ринок, 24 відкрили виставку, присвячену 175-літтю заснування Народного дому у Львові.
Будівництво Народного дому у Львові на теперішній вул. Театральній, 22 завершили у 1864 році. Раніше на цій дільниці стояв монастир тринітаріїв, згодом працювала бібліотека Львівського університету, але споруду понищили під час подій «Весни народів» 1848 року. Австрійська влада передала ділянку українській громаді, а цісар Франц Йосиф особисто заклав перший камінь будівництва. Зверху чотириповерхового будинку був лев – герб ЗУНР. Згодом саме у Народному домі проголосять Західноукраїнську народну республіку. Окрім політичної діяльності, діячі відкрили там українську гімназію, театр, бібліотеку, музей та офіси громадських організацій.
Бібліотека Львівського університету, яка була на місці Народного дому (фото ZAXID.NET)
Станом на 1905 рік у Львові існувало лише три публічні українські музеї – Народного дому, Ставропігійського інституту та Наукового товариства імені Шевченка. Директор Львівського історичного музею Роман Чмелик наголошує, що Український народний дім був однією з основних і найперших інституцій, які об’єднали українців в період формування національної самосвідомості.
«Здебільшого це були греко-католицькі священники, на яких трималося національне відродження, становлення українців в Галичині в XIX столітті. Це були Петрушевич, Шараневич, які взялися активно формувати збірки, збирати пам’ятки, які мали б засвідчити нашу окремішність, національну ідентичність. В Австро-Угорщині кожен з народів працював над розвитком власної у майбутньому державності», – зазначив директор музею.
Фото священників, які займалися просвітництвом на межі XIX-XX ст (фото ZAXID.NET)
Окрім матеріалів про історію становлення інституції та побудови самої установи Народного дому на виставці можна дізнатися невідому історію Народного дому – його збірки та колекції. Деякі унікальні речі експонуються вперше. Народному дому вдалося зібрати надзвичайно велику колекцію, яка налічувала близько 150 тис. найрізноманітніших пам’яток та експонатів: археологія, нумізматика, стародруки, малярство, архівні матеріали.
Величезна бібліотека Народного дому представлена пам’ятками з колекції Антона Петрушевича.
«У 1885 році відомий історик та археолог подарував свою величезну збірку рукописних видань творів мистецтва, археологічних предметів у фонди музею Народного дому. Є дуже багато підтверджень того, що після закриття у 1939 році Народного дому уся його збірка потрапила в бібліотеку Стефаника. Однак під час досліджень нам вдалось дослідити, що у нашій збірці музею також зберігаються його твори. Зокрема це Євангеліє XVII століття, тріодь цвітна з особистими підписами Петрушевича, які засвідчуть про те, що вони входили в його музейну колекцію», – наголошує кураторка виставки Оксана Куциняк.
Стародруки з колекції Петрушевича (фото ZAXID.NET)
Археологічна збірка Народного дому представлена експонатом, який першим вписали в інвентарну книгу музею. Відтиск на папері з церкви у Крилосі експонується вперше. Всього у збірці Львівського історичного музею є вісім таких відтисків, виконані Антоном Петрушевичем та Ізидором Шараневичем ще в 1882 та 1885 роках. Вони є надзвичайно цінним джерелом в історії дослідження Галича. Інвентарні книги та архівні документи знайшли і опрацювали у фондах Державного архіву Львівської області.
У період існування Народного дому активно розвивали й український театр. На виставці презентують костюм Марії Заньковецької, яка працювала у цьому театрі і багато гастролювала з ним. Вперше експонується афіша театру «Руська бесіда», пролог першої вистави театру. Саме трупа «Руської бесіди» у п’єсі «Сонце руїни» виконала легендарну нині пісню «Ой у лузі червона калина».
Сценічний костюм Марії Заньковецької (фото ZAXID.NET)
Після 1939 року радянська влада відкрила в Українському народному домі Будинок Червоної армії. У роки німецької окупації там працювало Центрального бюро німецького народу, а «червоні визволителі» знову перетворили його на Будинок офіцерів. Цю фунцію будівля виконує і досі.