Депутатка пояснила, що буде з церквами після ухвалення закону про заборону УПЦ МП
Громади УПЦ МП мають дев'ять місяців на перехід до інших церков
Ухвалений у вівторок, 20 серпня, законопроєкт №8371 про заборону УПЦ МП не обмежує релігійних прав вірян й стане першим законним важелем впливу на підпорядковану Росії церкву. Народна депутатка від фракції «Голос» Наталія Піпа у коментарі ZAXID.NET розповіла, що релігійні громади УПЦ МП мають на перехід дев'ять місяців. Якщо ж цього не відбудеться, то Державна служба з етнополітики та свободи совісті через суд оскаржуватиме бездіяльність церков.
«У статутах церков чітко прописано, кому вони підпорядковуються. Також це дуже видно за службою божою й те, якого патріарха згадують. У нас багато релігійних громад, які не змінили статут й підпорядковуються Кірілу. Щоб змінити статут, треба пройти процедуру й вибрати, під який фактично престол перейти. Це може бути ПЦУ, УГКЦ, Румунська чи Грецька православні церкви», – говорить Наталія Піпа.
Депутатка пояснює, що коли релігійні громади не змінять статути, то їх перевірятиме Державна служба з етнополітики та свободи совісті, яку очолює Віктор Єленський. Служба має перевірити статут кожної церкви (йдеться про понад 8 тис. церков УПЦ МП) й через суд домогтися переходу або припинення існування релігійної громади. На думку Наталії Піпи, реалізація таких вимог буде складним і тривалим процесом.
«Є люди, які навіть не усвідомлювали, що їхні гроші йшли Кірілу. Є такі, що не розуміли, що робить Кіріл, і вірили, що УПЦ не підпорядковується Москві. Люди часто не читають документів. Думаю, що буде неспокійно. Однак якби всі церкви УПЦ перейшли в ПЦУ, то це теж було б церква в церкві. Це велика загроза, бо той, хто був колаборантом, не змінить свої погляди навіть за кілька місяців, але будь-якому випадку – це шлях до змін і переходу. Далі СБУ далі зможе займатися священниками, які працювали на Росію», – розповіла Наталія Піпа.
Вона наголошує, що законопроєкт №8371 є законним методом впливу на УПЦ МП, якого досі не існувало. Щодо майна релігійних громад, які відмовляться розривати зв'язки РПЦ, будуть окремі рішення, за які проголосує Кабмін. За словами Наталії Піпи, ці багато церков МП мають захоплені земельні ділянки, тому в таких випадках буде легше позбавити їх майна.
Додамо, що у вівторок, 20 серпня, Верховна Рада у другому читанні ухвалила доопрацьований законопроєкт «Про внесення змін до деяких законів України щодо діяльності в Україні релігійних організацій». За нього проголосували 265 депутатів. Закон підтримав лише один нардеп від колишньої ОПЗЖ. Крім цього, за проєкт закону не проголосував жоден депутат партії «Відновлення України», до якої у 2022 році перейшли більшість депутатів ОПЗЖ. Законопроєкт стане чинним через 30 днів з дня його публікації.
Нагадаємо, що з початку повномасштабного вторгнення священників УПЦ МП неодноразово викривали на співпраці з росіянами. Керівники релігійних громад мають підозри у державній зраді, виправдовуванні російської агресії та поширенні російської пропаганди. Також священників УПЦ МП обмінюють на українських військовополонених у Росії.